Dokukino KIC - Kino sa stavom

Lumumba: Smrt proroka
2026-02-14 19:00 - 21:00 UTC | Dokukino KIC, Preradovićeva 5
Patrice Lumumba (1925-1961) bio je borac za dekolonizaciju, prvi premijer neovisne Demokratske Republike Kongo, a danas je globalni simbol borbe za slobodu i prava potlačenih. Lumumba: Smrt proroka duboko je osobna refleksija u režiji hvaljenog haićanskog filmaša Raoula Pecka o njegovu munjevitom dvanaestomjesečnom usponu i padu te potresan spomenar čovjeku kojeg su suvremenici nazivali divom, prorokom, vragom, „mistikom slobode“ i „Elvisom Presleyjem afričke politike“.
Ako je Lumumba: Smrt proroka film o sjećanju, to je još više film o zaboravu. Namjesto konvencionalne biografije Peck demonstrira kako su Lumumbino nasljeđe manipulirali političari, mediji i samo vrijeme. Pretražuje kućne filmove, fotografije, stare filmske žurnale i suvremene intervjue s belgijskim novinarima i Lumumbinom vlastitom kćeri kako bi pokušao povezati tragične događaje i izdaje iz 1960. godine. Filmski esej u tradiciji Noći i magle ili Tuge i milosti, Lumumba: Smrt proroka istražuje kako svaka slika neizbježno potiskuje višestruke priče koje je okružuju, dok je prošlost uvijek u određenom smislu talac pobjednika povijesti.
Filmska projekcija i razgovor održavaju se na 65. obljetnicu zagrebačkog prosvjeda održanog povodom ubojstva Patricea Lumumbe 1961. godine, ukazujući na snažan odjek globalnih političkih događaja u lokalnom kontekstu.

Sudionici_e razgovora:
Georges Senga kongoanski je fotograf koji trenutno radi i živi u Nizozemskoj. Fokus njegova fotografskog rada jest istraživanje povijesti i narativa, sjećanja i identiteta u kontekstu postkolonijalne povijesti DR Konga. Njegov rad često tematizira nasljeđe Patricea Lumumbe, poput jednog od njegovih ključnih radova – Život nakon smrti (Une vie après la mort) iz 2012. Serija od četrnaest diptiha istražuje alternativnu povijest Konga, zamišljajući kakav bi život bio da Patrice Lumumba nije ubijen 1961. godine.
Lucija Mulalić aktivistkinja je koja više od deset godina pruža direktnu podršku migrantskim zajednicama, a zadnjih dvije godine zajedno s Eminom Bužinkić razvija i vodi tematski serijal dijaloških susreta Transnacionalne solidarnosti u klubu MaMa. Završila je Fakultet političkih znanosti u Zagrebu i studirala medijaciju i istraživanje sukoba i mira na Sveučilištu u Tampereu u Finskoj, gdje se posebno fokusirala na teme panafrikanizma i antikolonijalnih pokreta za vrijeme procesa dekolonizacije afričkog kontinenta.
Saša Šimpraga je publicist i aktivist. Autor je knjiga o Zagrebu i autor projekta Ulica Patrisa Lumumbe. Cilj projekta je kroz različite formate doprinijeti povratku lika i djela Patricea Lumumbe u kolektivnu memoriju grada, društva i kulture koja mu je svojevremeno odala počast imenovanjem ulice.

The Voice of Hind Rajab (English subtitles)
2026-02-15 17:00 - 19:00
January 29, 2024. Red Crescent volunteers receive an emergency call. A 6-year-old girl is trapped in a car under fire in Gaza, pleading for rescue. While trying to keep her on the line, they do everything they can to get an ambulance to her. Her name was Hind Rajab.
Tickets are available here.
Festivals and awards:
VENICE FILM FESTIVAL 2025 – Grand Jury Prize, ARCA CinemaGiovani Award – Best Film of Venezia 81, CICT – UNESCO Enrico Fulchignoni Award, Croce Rossa Italiana Award, Edipo Re Award, Leoncino d’Oro Award, Sorriso Diverso Venezia Award for Best Foreign Film, UNIMED Award / SAN SEBASTIÁN INT’L FILM FESTIVAL 2025 – Audience Award / FILM FEST GENT 2025 – Grand Prix for Best Film / BFI LONDON FILM FESTIVAL 2025 / ACADEMY AWARDS 2026 – nominated for Best International Feature Film / ZAGREB FILM FESTIVAL 2025
Reviews:
“Ben Hania lights a connective fuse between documentary and drama.” Sheri Linden, The Hollywood Reporter
“There is a reckless, ruthless kind of provocative brilliance in what Ben Hania is doing.” Peter Bradshaw, The Guardian

Priča o Siljanu
2026-02-15 19:00 - 20:30, 2026-02-22 19:00 - 20:30, 2026-02-28 19:00 - 20:30
Od redateljice nominirane za Oscara za film Medena zemlja dolazi dirljiva i vizualno dojmljiva priča smještena u samo srce ruralne Makedonije. Nikola, poljoprivrednik koji se bori s teškim posljedicama novih vladinih politika, nalazi se u situaciji da ne može prodati svoju zemlju ni usjeve. Kada njegova obitelj ode u potrazi za boljim životom u inozemstvu, Nikola prihvaća posao čuvara na odlagalištu otpada, gdje susreće ozlijeđenu bijelu rodu Siljana. Dok je njeguje i pomaže joj da se oporavi, između čovjeka i životinje stvara se neočekivana povezanost. Rezultat je duboko potresan film koji progovara o klimatskim promjenama, ekonomskim migracijama, otpornosti i tihoj snazi povezanosti.
Ako se ne prikazuje prodaja karata, kliknite ovdje.
Festivali i nagrade:
82. VENICE FILM FESTIVAL 2025 (svjetska premijera) – Best Film in the Cinema and Arts Award; BERGEN INTERNATIONAL FILM FESTIVAL 2025 – Documentaire Extraordinaire – Posebno priznanje; IDA DOCUMENTARY AWARDS 2025 – Nominiran za Najbolji dugometražni dokumentarni film i za Najbolju fotografiju; MEĐUNAROTNI FILMSKI FESTIVAL U TORONTU 2025
Recenzije:
“Spajajući mit i realizam s iznimnom osjetljivošću, Kotevska stvara djelo rijetke poetske snage, film koji promatra, sluša i na kraju osvjetljava tihu, tvrdoglavu ljepotu samog života.” – Daniel Howat, Next Best Picture
“Kotevskino filmsko stvaralaštvo nalazi se na poetskom, magično realizmu, na kraju spektra nefikcije.” – Wendy Ide, Screen Daily
“To je portret života gdje je sudbina ljudi vezana uz hirove tržišnih trendova i još nejasnijih sila – dakle, portret svih nas.” – Christian Blauvelt, IndieWire

8. Arteria: Orwell 2+2=5
2026-02-17 19:00 - 21:30
Godine 1949. George Orwell dovršava svoj posljednji, ali i najvažniji roman – 1984. Film Orwell: 2+2=5 uranja u njegove posljednje mjesece i vizionarsko stvaralaštvo, istražujući korijene ključnih i uznemirujućih pojmova koje je otkrio svijetu u svom distopijskom remek-djelu: dvomisao, misaoni zločin, novogovor, sveprisutni lik Velikog Brata… To su uznemirujuće društveno-političke istine koje danas odjekuju snažnije nego ikad. Polemičan i košmaran dokumentarni film kroz arhivske snimke i refleksivnu naraciju povezuje Orwellovu biografiju s današnjim mehanizmima moći i dezinformacije. Inteligentno i snažno ostvarenje koje aktualizira njegovo nasljeđe i opominje na suvremene oblike kontrole.
Nakon projekcije održat će se razgovor u kojem sudjeluju novinar Jerko Bakotin, kritičarka i spisateljica Nataša Govedić te književna teoretičarka i kritičarka Marija Ott Franolić.
Film prikazujemo u sklopu 8. Arterije – tjedna filma o umjetnosti u organizaciji Kulturno informativnog centra (KIC).

8. Arteria: Obitelj Giacometti
2026-02-18 19:00 - 21:00
Alpska dolina Bregaglia, kraški planinski predio između Švicarske i Italije, izrodio je čitavu umjetničku lozu: obitelj Giacometti. Što čini ovu dolinu rasadištem tolikih umjetnika i umjetnica? Film slijedi trag njihovih prvih koraka i propituje spregu između kreativnosti i odgoja te implikacije odrastanja u dinamičnom umjetničkom podneblju. Slike, crteži, osobna pisma, suvremeni svjedoci i monumentalni kadrovi gorskog krajolika oživljuju individualne umjetničke figure i njihove zamršene ali skladne obiteljske odnose u čijem je središtu energična majka i supruga Annetta Giacometti-Stampa. Od oca i impresionističkog slikara Giovannija do djece Alberta, Diega, Ottilije i Bruna svi su bili iznimno umjetnički nadareni. U fokusu je jedan od najvećih kipara dvadesetog stoljeća, Alberto Giacometti (1901. – 1966.), koji je transformirao svijet umjetnosti svojim iznurenim i izduženim brončanim siluetama inspiriranim Sarterovom egzistencijalističkom filozofijom i borbom za goli život.
Nakon projekcije održat će se razgovor u kojem sudjeluju akademski umjetnik Željko Beljan i kustosica Leila Topić.
Film prikazujemo u sklopu 8. Arterije – tjedna filma o umjetnosti u organizaciji Kulturno informativnog centra (KIC).

8. Arteria: Sentimentalno putovanje na planet Paradžanov
2026-02-19 19:00 - 21:00
Melankolična posveta armenskom filmskom magu Sergeju Paradžanovu, autoru remek-djela poput Sjenke zaboravljenih predaka i Sajat-Nova, povodom 100. obljetnice njegova rođenja. Kroz raritetne i autentične materijale iz arhiva KGB-a koji prate istragu i sudski proces protiv redatelja, kao i osobne artefakte te nadrealistične lutkarske scene ulazimo u osebujni umjetnički svijet koji zamućuje granice između tradicionalnog i modernog, stvarnosti i fantazije, filma i teatra. Kao narator u lutkarskom obličju Paradžanov istražuje svoju kreativnu viziju i pobunu protiv sovjetskih društvenih normi te mitove i legende koje je kao majstor mistifikacije stvorio o samom sebi. Upotreba marioneta podcrtava kompleksnu međuigru između kontrole i slobode u autorovu životu i djelu a inspiraciju crpi iz lutaka i kolaža koje je Paradžanov stvarao u zatvoru te slao prijateljima Felliniju, Tarkovskom i Truffautu.
Nakon projekcije održat će se razgovor u kojem sudjeluju filmolog Tomislav Brlek i filmologinja Višnja Pentić.
Film prikazujemo u sklopu 8. Arterije – tjedna filma o umjetnosti u organizaciji Kulturno informativnog centra (KIC).

8. Arteria: Louise Bourgeois: Skulptura i bijes & Sjećanje na Nadju
2026-02-20 19:00 - 21:00
Ovaj film prati život francusko-američke umjetnice Louise Bourgeois (1911-2010) koja je premostila cijelo stoljeće, istražujući sedam decenija dugu umjetničku karijeru kroz njene riječi i glas. Život stvaranja, intimno suočavanje s materijalima kako bi se oslobodila prošlosti i preoblikovala vlastitu priču. Odabrani dijelovi iz njezinih dnevnika, pisama i crteža; oblici u razvoju, skulpture u nastajanju i tekstilni radovi: svi ti elementi isprepliću portret umjetnice čiji su život i djelo neraskidivo povezani. To je ujedno i autopsija psihe podijeljene i tjeskobne žene koja se neumorno borila protiv sebe i patrijarhalnog, isključujućeg umjetničkog svijeta kako bi nametnula novu umjetničku viziju. Umjetnost koja odražava naša najdublja pitanja, gdje se krhkost, strah i emocije pretvaraju u sile izražavanja. Louise Bourgeois je njezino djelo, a njezina skulptura je njezino tijelo.

U istom bloku prikazuje se kratki film Alaina Fleischera, Sjećanje na Nadju (En souvenir de Nadja, 2024., Francuska, 20′).
Godine 1924. francuski pisac i pjesnik André Breton objavio je svoj Manifest nadrealizma, označavajući rođenje revolucionarnog pokreta. Godine 1926. upoznao je smionu i neobičnu mladu ženu Léonu Delcourt, koju će transformirati u Nadju, središnji lik istoimenog eksperimentalnog romana ili autobiografske ispovijesti. U filmu pratimo Nadjinu sablast kroz Pariz na mjestima njihovih susreta. Poput knjige, film istražuje identitet i prolaznu prirodu njihovog odnosa, istovremeno anticipirajući heroine francuske kinematografije 1960-ih, najavljujući eru Novog vala pod parolom „Ljepota će biti grčevita ili je neće biti.“

Nakon projekcije održat će se razgovor u kojem sudjeluju kritičarka i esejistica Ana Fazekaš, kiparica i multimedijalna umjetnica Ana Mušćet te likovna i filmska kritičarka Jelena Pašić.
Film prikazujemo u sklopu 8. Arterije – tjedna filma o umjetnosti u organizaciji Kulturno informativnog centra (KIC).

8. Arteria: Neobično putovanje: Priča o Rockyju Horroru
2026-02-21 19:00 - 21:30
Kultni mjuzikl Rocky Horror Picture Show (1975.) krenuo je kao niskobudžetna predstava u underground londonskom kazalištu da bi se ubrzo prometnuo u jedan od najgledanijih midnight movies i najvećih fenomena pop kulture. Od skromnih početaka preko strelovitog uspona do transgresivnog nasljeđa, jubilejni dokumentarac istražuje što već pola stoljeća čini predstavu i film tako jedinstvenima: legendarne izvedbe, upečatljive pjesme, beskompromisno slavljenje kvir estetike i drag kulture te poigravanje s tradicionalnim rodnim ulogama. Projekcije Rocky Horror Picture Showa poznate su kao jedinstveno i interaktivno iskustvo koje prate shadow casts, drag nastupi i kostimirani natječaji za publiku čime se kroz povijest osnaživala LGBTQ zajednica. Dokumentarac uključuje intervjue s članovima originalne glumačke postave poput Tima Curryja, oskarovke Susan Sarandon, Barryja Bostwicka, Patricije Quinn i Nell Campbell te slavnim fanovima poput Jacka Blacka i pobjednice RuPaul’s Drag Race Trixie Mattel koji dijele osobne refleksije o dugotrajnom kulturnom utjecaju Rocky Horrora.
Nakon projekcije održat će se razgovor u kojem sudjeluju filmski i glazbeni kritičar Željko Luketić te Sofia Ambicia i Potpuna Prisutnost, članice drag kolektiva House of Ambicía.
Film prikazujemo u sklopu 8. Arterije – tjedna filma o umjetnosti u organizaciji Kulturno informativnog centra (KIC).

Dolazi mali sivi vuk
2026-02-22 17:00 - 19:00
Alice majčin rad naziva propagandom, dok Žana vjeruje da radi za dobrobit svoje domovine. Kao dopisnica državne ruske televizije, njezin zadatak je oblikovati sliku svijeta prema narativima Kremlja. Kako njezina kćer tinejdžerica ne pokazuje gotovo nikakvu povezanost s ruskim identitetom, Žana je vodi na putovanje kroz najveću zemlju na svijetu kako bi je približila njezinim korijenima. Kako njihovo putovanje duž i poprijeko Putinove Rusije odmiče, Žana se sve više suočava s vlastitom prošlošću i identitetom dok se u pozadini približava invazija na Ukrajinu. Dolazi mali sivi vuk slojevita je i hrabra priča o međugeneracijskom (ne)razumijevanju i gubitku domovine.
Ako se ne prikazuje prodaja karata, kliknite ovdje.
Festivali i nagrade:
SHEFFIELD DOCFEST 2025 / CINEHILL 2025 / LIBURNIA FILM FESTIVAL 2025

Dokukino Eter: Naseljenici – Naši novi susjedi s puškama
2026-02-25 19:00 - 21:00
Na novom izdanju programa Dokukino Eter prikazuje se dokumentarac Naseljenici – Naši novi susjedi s puškama redateljice Barbare Babačić.
Film je nastao 2013. godine i bavi se problematikom židovskog naseljavanja unutar palestinskih granica Zapadne obale. Politika kolonizacije palestinskog teritorija nezakonita je prema međunarodnom pravu, ali usprkos tome naselja se šire iz dana u dan, a naseljenici hodaju naokolo naoružani, sustavno zlostavljajući lokalno stanovništvo. Tu stranu priče mediji prešućuju, a nenasilne aktivnosti palestinskog civilnog društva neprestano se ignoriraju. U situaciji u kojoj se pokušava uspostaviti nemoguća komunikacija između kamenja i pušaka, imaju li demonstracije ikakav učinak ili Palestinci i Palestinke samo čuvaju krhotine svoga dostojanstva?
Više od desetljeće kasnije, situacija je još gora. Nasilje u Palestini ne jenjava, a s njime ni podrška naše Vlade genocidu. No, usprkos tome što djeca umiru i gladuju, što se sustavno provode ratni zločini i izdaju nalozi za uhićenja, hrvatska Vlada i korporacije nastavljaju svoju podršku izraelskoj politici. Usprkos takozvanim primirjima, genocid nad palestinskim narodom se nastavlja dok mu kao građani svakodnevno svjedočimo u brutalnom prijenosu uživo.

Nakon projekcije filma uslijedit će razgovor s Barbarom Babačić, redateljicom jedinog dugometražnog dokumentarnog filma nastalog u hrvatskoj produkciji koji bilježi izraelsku okupaciju palestinskih domova i zemlje, Maruškom Miletom iz Nepokorene Palestine koja će nam govoriti o direktnim akcijama koje kolektiv organizira i Moranom Miljanović, kapetanicom broda Sheeren na Global Sumud Flotili koja će nam se pridružiti putem online poziva. Razgovor će moderirati Tereza Kelam (Radio Student) i Sara Panjkota (Radio Student, Klub studenata Fakulteta političkih znanosti).

Dokukino Eter je filmsko-diskurzivni program koji je Dokukino pokrenulo u suradnji s Klubom Studenata FPZG i Radio Studentom. Kroz zajednički program Dokukino Eter želimo otvoriti prostor kina mladima, potaknuti ih na otvoreno kritičko promišljanje i diskusiju, te promovirati društveno angažirane i umjetnički relevantne dokumentarce. U sklopu programa studenti_ce samostalno biraju filmove, razgovaraju s gostima, te osmišljaju i organiziraju događanje, a u planu je i niz drugih aktivnosti poput radionice za stvaranje kratkih tematskih videa Gledaj svijet, mijenjaj svijet.
Autorica vizuala za Dokukino Eter je Mila Skalić Acuna.

Doku-matineja: Vjetre, pričaj sa mnom
2026-02-27 11:00 - 13:00
U prvom ovogodišnjem izdanju Doku-matineje, filmskog programa namijenjenog osobama treće životne dobi, prikazat ćemo nagrađivani dokumentarni film redatelja Stefana Đorđevića Vjetre, pričaj sa mnom (2025.), a nakon projekcije slijedi moderirani razgovor o filmu koji vodi filmski kritičar Tibor Đurđev.
Stefan se ponovno okuplja sa svojom obitelji kako bi prvi put nakon nedavne smrti majke proslavio bakin rođendan. Ovaj povratak kući, potaknut potrebom da dovrši film o svojoj majci i pokušajem da se iskupi spašavanjem psa lutalice, pokrenut će Stefanovo introspektivno putovanje. Inspiriran stvarnim iskustvima redatelja i s članovima njegove obitelji u glavnim ulogama u misiji dovršetka kuće na jezeru i filma, Vjetre, pričaj sa mnom intimno je filmsko istraživanje bezvremenskog odnosa majke i sina.

Festivali i nagrade:
IFF ROTTERDAM 2025 / INDIELISBOA 2025 – nagrada za najbolji film/ GUANAJUATO IFF 2025 – nagrada za najbolji film / SARAJEVO FILM FESTIVAL 2025 – nagrada za najbolji film / VIENNALE 2025 / SCANORAMA 2025 / CYPRUS IFF 2025 – nagrada za najbolju fotografiju / VANCOUVER IFF 2025 – nagrada za najbolji film / CINEAST 2025 – Grand Prix / ZAGREB FILM FESTIVAL 2025 – Zlatna kolica za najbolji dugometražni film

U nastojanju da posjetiteljima treće životne dobi (54+) omogućimo zanimljiv, kvalitetan i relevantna filmski program, Dokukino KIC je pokrenulo Doku-matineje. Doku-matineje se održavaju zadnji petak u mjesecu, u jutarnjem terminu od 11 do 13 sati, te uključuju projekcije odabranih dokumentarnih filmova i razgovore uz kavu s filmskim autorima i stručnjacima. Smatramo da film, druženje i razgovor imaju pozitivan utjecaj na mentalno i fizičko zdravlje pojedinaca, te bismo voljeli našu stariju publiku što više uključiti u programe našeg kina!

Raspad sistema (kinopremijera i razgovor)
2026-02-27 19:00 - 21:00
Možemo li si priuštiti bogataše?

Sva su društva utemeljena na ideji društvenog ugovora. Govori nam se da ćemo, ako marljivo radimo, ako se prema drugima odnosimo s poštovanjem i ako igramo po pravilima, biti nagrađeni. No onda su tu oni koji ta pravila krše – oni koji koriste porezne oaze i ubiru profite, a da pritom ne vraćaju ništa društvu.
Raspad sistema istražuje globalne obrasce kleptokracije i ekstraktivizma. Ubijena istraživačka novinarka na Malti. Rijeka bez vode u Čileu. Kada ljudi dođu do prijelomne točke, počinju se organizirati i prosvjedovati. Vidjet ćemo one koji se već nalaze na prvim linijama društvenih pobuna diljem svijeta. Fredrik Gertten istražuje mogućnosti prevladavanja nepravde i korupcije; njegov film radi se o ponovnom osmišljavanju temelja naših društava i o poticanju iskri nade koje žive u svakome od nas.
Nakon projekcije održat će se razgovor u kojem sudjeluju Josipa Lulić, trenerica Kazališta potlačenih i grassroots aktivistica, Tamara Opačić, istraživačka novinarka (Novosti), Saša Vejzagić, povjesničar (MAZ), uz moderaciju Matee Grgurinović, novinarke Faktografa.

Festivali i nagrade:
CPH:DOX (IN COMPETITION FOR F:ACT AWARD) 2023 (svjetska premijera); ONE WORLD HUMAN RIGHTS FILM FESTIVAL 2023; MILLENNIUM DOCS AGAINST GRAVITY 2023; DOK.FEST MUNICH 2023; SHEFFIELD DOC/FEST 2023; CINEMAMBIENTE 2023 – Dobitnik nagrade ‘ENVIRONMENT & SOCIETY’; DOKUFEST PRIZREN 2023; LEMESOS INTERNATIONAL DOCUMENTARY FILM FESTIVAL 2023; FESTIVAL DE CINEMA SVEDESE A VILLA SAN MICHELE 2023; LOVE & ANARCHY HELSINKI INTERNATIONAL FILM FESTIVAL 2023; BERGEN INTERNATIONAL FILM FESTIVAL 2023; DOCSMX 2023; BIFED 2O23, WINNER OF FETHI KAYAALP GRAND AWARD; HUMAN RIGHTS FILM FESTIVAL BERLIN 2023; FREE ZONE FILM FESTIVAL 2023; SUNCINE: BARCELONA; INTERNATIONAL ENVIRONMENTAL FILM FESTIVAL 2023; IDFA 2023; FIPADOC 2024; GUATEMALA HUMAN RIGHTS FILM FESTIVAL 2024; BUDAPEST SPRING FESTIVAL 2024
Recenzije:
Ove bi priče trebale potaknuti publiku da se uključi u borbu — kakva god ta borba bila. Pat Mullen, POV Magazine
U 2018. godini OXFAM-ovo izvješće o globalnom bogatstvu procijenilo je da se 95% svjetskih financijskih resursa nalazi u rukama samo 20% ljudi, dok 80 % svjetske populacije raspolaže s tek 5% ukupnog bogatstva. Od pandemije nadalje te su se nejednakosti dodatno produbile, kako danas ističu brojni sociolozi. Zbog toga središnje pitanje filma — „Možemo li si priuštiti bogate?” — postaje još relevantnije i vrijednije analize. Aleksandra Biernacka, Modern Times Review

Kako pronaći djevojku u Kini
2026-02-28 17:00 - 18:30, 2026-03-14 17:00 - 19:00
U zemlji u kojoj ima znatno više muškaraca tri neoženjena muškarca pridružuju se intenzivnom sedmodnevnom kampu za upoznavanje koji vodi jedan od najtraženijih kineskih trenera za upoznavanje. Ovo bi mogao biti njihov posljednji pokušaj da pronađu ljubav. Tržište ljubavi i braka izrazito je kompetitivno, dodatno otežano desetljećima politike jednoga djeteta. U takvome društvu veliku ulogu igraju imidž, društveni status i zarada. Tri protagonista nemaju drugoga izbora nego slijediti upute njihovog trenera; dok ih on uči prepredenim tehnikama zavođenja, njegov se brak počinje raspadati. Kako pronaći djevojku u Kini zabavan je, apsurdan koliko i dirljiv pogled u ljubav i rodne uloge u suvremenoj Kini.
Ako se ne prikazuje prodaja karata u nastavku, kliknite ovdje.
Festivali i nagrade:
SUNDANCE 2025 / MIAMI FILM FESTIVAL 2025 / SAN FRANCISCO INT’L FF 2025 / ZURICH FILM FESTIVAL 2025 / CPH:DOX 2025 / THESSALONIKI INT’L DOCUMENTARY FESTIVAL 2025 / DOCUMENTARY EDGE 2025 – posebno priznanje, najbolji međunarodni redatelj (DocEdge Award)
Recenzije:
“Šarena i bujna fasada filma The Dating Game prikriva sumornu, distopijsku realnost” Bilge Ebiri, Vulture
“Poučan uvid u jednu moćnu državu suočenu s mukama nadolazeće kulturne katastrofe i nekolicine muškaraca u očajničkoj potrazi za ljubavi” Nick Schager, The Daily Beast

Orwell 2+2=5
2026-03-01 17:00 - 19:00, 2026-03-07 17:00 - 19:00, 2026-03-15 17:00 - 19:00
Godine 1949. George Orwell dovršava svoj posljednji, ali i najvažniji roman – 1984. Film Orwell: 2+2=5 uranja u njegove posljednje mjesece i vizionarsko stvaralaštvo, istražujući korijene ključnih i uznemirujućih pojmova koje je otkrio svijetu u svom distopijskom remek-djelu: dvomisao, misaoni zločin, novogovor, sveprisutni lik Velikog Brata… To su uznemirujuće društveno-političke istine koje danas odjekuju snažnije nego ikad. Polemičan i košmaran dokumentarni film kroz arhivske snimke i refleksivnu naraciju povezuje Orwellovu biografiju s današnjim mehanizmima moći i dezinformacije. Inteligentno i snažno ostvarenje koje aktualizira njegovo nasljeđe i opominje na suvremene oblike kontrole.
Ako se ne prikazuje prodaja karata niže, kliknite ovdje.
Festivali i nagrade:
CANNES FILM FESTIVAL 2025 / SAN SEBASTIÁN INT’L FF 2025 / STOCKHOLM FILM FESTIVAL 2025 / CRITICS’ CHOICE DOCUMENTARY AWARDS 2025 – nagrada za najbolju glazbu i najbolju naraciju

Neobično putovanje: Priča o Rockyju Horroru
2026-03-01 19:00 - 21:00, 2026-03-08 17:00 - 19:00, 2026-03-14 19:00 - 21:00
Kultni mjuzikl Rocky Horror Picture Show (1975.) krenuo je kao niskobudžetna predstava u underground londonskom kazalištu da bi se ubrzo prometnuo u jedan od najgledanijih midnight movies i najvećih fenomena pop kulture. Od skromnih početaka preko strelovitog uspona do transgresivnog nasljeđa, jubilejni dokumentarac istražuje što već pola stoljeća čini predstavu i film tako jedinstvenima: legendarne izvedbe, upečatljive pjesme, beskompromisno slavljenje kvir estetike i drag kulture te poigravanje s tradicionalnim rodnim ulogama. Projekcije Rocky Horror Picture Showa poznate su kao jedinstveno i interaktivno iskustvo koje prate shadow casts, drag nastupi i kostimirani natječaji za publiku čime se kroz povijest osnaživala LGBTQ zajednica. Dokumentarac uključuje intervjue s članovima originalne glumačke postave poput Tima Curryja, oskarovke Susan Sarandon, Barryja Bostwicka, Patricije Quinn i Nell Campbell te slavnim fanovima poput Jacka Blacka i pobjednice RuPaul’s Drag Race Trixie Mattel koji dijele osobne refleksije o dugotrajnom kulturnom utjecaju Rocky Horrora.
Ako se ne prikazuje prodaja karata niže, kliknite ovdje.

Ono što treba činiti
2026-03-05 19:00 - 21:00, 2026-03-10 19:00 - 21:00
Bivši električar, socijalna radnica i sindikalni aktivist formiraju savez na naizgled nemogućem zadatku. Dok današnja Europa počiva na jeftinom radu migrantskih radnika, sami radnici u potrazi za boljim životom pristaju na loše uvjete rada, prekovremene sate, spavanje u kontejnerima, ucjene poslodavaca i poništavanje vlastitog dostojanstva. Laura Orel, Goran Lukić i Goran Zrnić i njihovo Radničko savjetovalište iz Ljubljane (Delavska svetovalnica) – njihova su jedina adresa, jedini saveznici. Bilo da su u pitanju radnici sa Balkana, Afrike ili Azije, u ovoj neobičnoj organizaciji, oni svakodnevno traže pomoć, prevareni i gladni, bez zarađenih plaća i bez nade u bolje sutra. Ovo je priča o naličju suvremene Europe, ali i pravom sindikalnom radu, o mogućnostima i ograničenjima tog rada i nesebičnoj solidarnosti koja je uprkos svemu moguća.
Ako se ne prikazuje prodaja karata, kliknite ovdje.
Festivali i nagrade:
DOK Leipzig 2025. – nagrada interreligijskog žirija / HUMAN RIGHTS FILM FESTIVAL 2025
Recenzije:
“Vrlo je to uspješan način angažiranja koji od filma doista čini važan politički alat, ali ne takav koji će agitirati za neku ideju, nego onaj koji politički djeluje samim filmskim jezikom.” Filip Kučeković, Kulturpunkt.hr
“The portrait built up here in a modestly observational but utterly devastating manner is one of cross-border exploitation that is just a small prism of a much wider phenomenon of global capital and #neocolonialism, where labour power from a so-called #Third World# props up the wealth of the richest nations, draining bodies and minds while denying their intrinsic value.” Carmen Gray, Modern Times

Unseen & Dokukino – Viva Palästina: Razlog otpora
2026-03-06 19:30 - 21:00
Nastavljajući propitivati kako angažirani film danas djeluje unutar složenog medijskog pejzaža, Kino Unseen u suradnji s Dokukinom KIC donosi dokumentarac Viva Palästina: Razlog otpora i gostovanje aktivista Kamala El Salima, koji film koristi kao sredstvo progovaranja o pokretu otpora i suvremenim oblicima represije u Njemačkoj.
Nakon projekcije uslijedit će razgovor usmjeren na promišljanje filma kao alata aktivizma, kao i na razmjenu znanja, iskustava i strategija među aktivistima.
Dokumentarni film Viva Palästina: Razlog otpora smješten je u Berlinu i prati četvero aktivista unutar pokreta solidarnosti s Palestinom, suočenih sa sve snažnijom represijom, pri čemu je u središtu pozornosti zabrana konferencije Palästina Kongress u 2024. godini. Redatelj potom istražuje berlinski studentski pokret i njegovu ulogu u sve intenzivnijoj globalnoj borbi za slobodu izražavanja i pravo na otpor. U pozadini svega provlači se dublja tema: na koji način nerazriješeno nasljeđe fašizma u Njemačkoj i danas oblikuje njezinu političku stvarnost.
Kamal El Salim je filmski redatelj, organizator i aktivist, fokusiran na ljudska prava i migracije. Vodio je inicijative civilnog društva za prava izbjeglica u Švedskoj, a svoj doprinos daje i kroz novinarstvo i dokumentarne projekte koji preispituju dominantne narative i daju glas marginaliziranim perspektivama. Kao filmski redatelj, El Salim istražuje teme migracija, identiteta i raseljavanja: među kojima je i dokumentarni rad Fort Europa, koji je fokusiran na priče ljudi u pokretu te iskustva njegove vlastite obitelji vezana uz migraciju. Njegovi članci i istraživanja, objavljivani su na platformama poput Parabol. El Salimov rad temelji se na poticanju angažmana zajednice putem platformi u kulturi.
Ulaz je slobodan.

KineDok: Nisam sve što želim biti
2026-03-07 19:00 - 21:00
Libuše Jarcovjáková fotografkinja je neukrotiva duha koju nazivaju ‘čehoslovačkom Nan Goldin’. Serija intimnih analognih fotografija i Libušini dnevnički zapisi oslikavaju život underground LGBTQ scene u pozadini Praškog proljeća 68., nepoznati Tokyo 70-tih, sve do pada Berlinskog zida ’89. Intiman, vizualno hipnotičan i emocionalno snažan, film redateljice Kláre Tasovske donosi jedinstven filmski portret umjetnice koja kroz vlastiti objektiv bilježi osobnu i političku transformaciju jedne epohe. Film čini mozaik fotografija, arhivskih materijala i introspektivnog narativa koji briše granice između dokumenta, eseja i vizualne poezije. Buntovna, hrabra i beskompromisna autorica desetljećima je dokumentirala vlastitu intimu, LGBTQ-zajednicu i društvene margine tadašnje Čehoslovačke. Njezine fotografije postaju dnevnik jednog unutarnjeg i vanjskog oslobađanja: od represivnog političkog sustava do osobne potrage za identitetom, ljubavlju i slobodom.
Film je bio češki kandidat za nagradu Oscar Američke akademije filmske umjetnosti i znanosti. Svjetsku premijeru imao na Berlinaleu, gdje je prikazan u programu Panorama, a zatim je osvojio niz međunarodnih priznanja, uključujući nagrade na festivalima u Montrealu, Torinu i Beču, kao i prestižnu nagradu Češki lav za najbolji dokumentarni film i montažu.
Film prikazujemo u suradnji s KineDokom, alternativnom distribucijom europskih dokumentarnih filmova koja okuplja oko 200 netradicionalnih prikazivačkih mjesta u šest europskih zemalja.

Chantal Akerman: Moja majka se smije (predstavljanje video-instalacije i knjige)
2026-03-13 19:00 - 20:30
Pozivamo vas na predstavljanje hrvatskog izdanja knjige Chantal Akerman Moja majka se smije (2025). Izdavač knjige je udruga Bijeli val a dizajn potpisuje Dejan Dragosavac Ruta. Na predstavljanju knjige, u 19:30 sati, govorit će urednica Dina Pokrajac, prevoditeljica Milena Ostojić i profesorica Leonida Kovač.
Predstavljanju knjige prethodi predstavljanje video-instalacije Moja majka se smije, preludij (2012, 27’16”), u 19 sati, a kasnije, u 20:30, prikazat ćemo i kultni film redateljice No Home Movie (2015, 115′).

Redateljici Chantal Akerman 2013. umirala je majka. Doletjela je iz New Yorka u Bruxelles kako bi se brinula za nju, a između odijevanja, hranjenja i stavljanja u krevet, napisala je ovaj kratki roman. Pisala je o svom djetinjstvu, bijegu njezine majke iz Auschwitza, o kojem nikad nije pričala, problemima u odnosu sa svojom djevojkom C., svom strahu što će učiniti kad joj majka umre. Između tih nesavršeno savršenih fragmenata zapisa o vlastitom životu smjestila je fotograme iz svojih filmova. Moja majka se smije dnevnička je destilacija tema kojima se Akerman bavila tijekom svog kreativnog života i izlaganje najjednostavnije i najkompliciranije ljubavne priče od svih: one između majke i kćeri. U maniri svojih „hiperealističnih“ filmova Akerman piše ove memoare buntovnim i eksperimentalnim stilom koji svojom jednostavnošću, repeticijom i oskudnom interpunkcijom asocira na Gertrude Stein a ostali književni srodnici koje priziva su Dnevnik korote Rolanda Barthesa i Vrlo blaga smrt Simone de Beauvoir. Praktički svi njeni filmovi koji govore o licima, ujedno su i filmovi u prvom licu. Ali govoriti u prvom licu ne znači biti narcisoidan, već dijeliti sa svima ono najdublje i najintimnije. Ova priča o majčinstvu, paradoksu bolesti i jezika nastala je gotovo istovremeno kad i njezin posljednji film No Home Movie. No bilo bi pogrešno u njima iščitavati elaboriranu suicidalnu poruku. U pitanju je važan dokument za daljnju recepciju i interpretaciju opusa Chantal Akerman koji produbljuje mnoge kompleksne niti koje čine tkanje njezinih filmova.

Chantal Akerman: Moja majka se smije, preludij (2012, video-instalacija, boja, zvuk, u petlji, 27’16”)
Zvuk: glas Chantal Akerman koja na engleskom čita odlomak iz svoje knjige Moja majka se smije (Ma mère rit, izvorno objavljeno na francuskom, izdavač Mercure de France, biblioteka “Traits et portraits”, Pariz, 2013.)
montaža slike/zvuka i prostorna koncepcija : Claire Atherton
Zahvaljujemo Chantal Akerman Foundation i Marian Goodman Gallery.
Otvorenje 13. 3. u 19 h | Izložba je otvorena do 27.3.2026.
Galerija na katu (KIC), Preradovićeva 5, Zagreb
Moja majka se smije, preludij je performativno čitanje bazirano na knjizi Moja majka se smije Chantal Akerman. Kći poljskih Židova koji su preživjeli Auschwitz i pronašli utočište u Belgiji, Akerman je od samog početka bila opsjednuta prostorom doma te je oduvijek tragala za osjećajem „pripadanja“ iako je često izjavljivala kako nigdje ne pripada. Njena emocionalna kartografija podrazumijevala je napetost između apstraktne evokacije i konkretnih elemenata svakodnevice. Dom je pak utjelovljivao središnjicu njene prakse – drevni a opet iznimno moderan pojam koji je u mnogim njenim filmovima postao poprište za ultimativni teatar samoće.

Chantal Akerman (1950-2015) bila je belgijska redateljica, scenaristica, glumica i producentica, umjetnica i profesorica filma. Imala je samo 18 godina kada je snimila svoj prvi film, Raznesi moj grad (1968), koji je zahvaljujući svom crnom humoru i anarhičnoj energiji postao antologijskim ostvarenjem kratkog metra. Nakon toga snimila je još četrdesetak filmskih i TV radova različitih vrsta, žanrova i formata, u rasponu od strukturalističkih i epistolarnih eseja pa sve do mjuzikala i slapstick komedija. Njezin najpoznatiji film, Jeanne Dielmann, 23 Commerce Quay, 1080 Bruxelles (1975), često se nalazi na popisima najboljih filmova svih vremena, a uvrštava ga se među pionirske uratke feminističkog filma i estetike slow cinema. Akerman je samouka redateljica: filmsku akademiju INSAS u Bruxellesu napustila je nakon svega tri mjeseca studija, a svoje formativne godine provela je u avangardnim i modernističkim krugovima New Yorka 1970-ih. Njene filmove karakteriziraju reducirani filmski jezik i stilski minimalizam, korištenje trajanja kao izražajnog sredstva, opservacijske metode snimanja te fluidan odnos prema identitetu i seksualnosti.

No Home Movie
2026-03-13 20:30 - 22:30
“Ovaj film je prije svega o mojoj majci koja više nije s nama. O ženi koja je 1938. godine iz Poljske došla u Belgiju, bježeći od nasilja, progona i rata. I o ženi koju vidimo isključivo unutar njenog briselskog stana. Film o današnjem svijetu u pokretu koji moja majka ne vidi.” (Chantal Akerman)
Posljednji film Chantal Akerman u isto vrijeme je izrazito trezven i duboko dirljiv portret majke, poljske Židovke koja je preživjela Auschwitz i bolovala od kronične anksioznosti. Akerman je snima u posljednjim mjesecima života, koji se uglavnom svode na vrijeme provedeno u njenom briselskom domu. Ispod naizgled uobičajenih, svakodnevnih razgovora snimanih “kućnom” kamerom niske rezolucije, Skypeom ili mobitelom izvire bujica emocija koja upućuje na svu kompleksnost odnosa majke i kćeri. Akerman tako spojem fikcije, adaptacije, dokumentarnog i film-eseja stvara i specifičan dijalog s najznačajnijim punktovima vlastite filmografije, bilježeći još jednom mirnu rutinu nevidljive žene, ovaj puta osobnije no ikad.

Prije samog filma, u 19 sati, održat će se predstavljanje video-instalacije Chantal Akerman: Moja majka se smije, preludij (2012, 27’16”) i, u 19.30 sati, predstavljanje hrvatskog izdanja knjige Chantal Akerman Moja majka se smije (2025, u prijevodu Milene Ostojić) .
Chantal Akerman (1950-2015) bila je belgijska redateljica, scenaristica, glumica i producentica, umjetnica i profesorica filma. Imala je samo 18 godina kada je snimila svoj prvi film, Raznesi moj grad (1968), koji je zahvaljujući svom crnom humoru i anarhičnoj energiji postao antologijskim ostvarenjem kratkog metra. Nakon toga snimila je još četrdesetak filmskih i TV radova različitih vrsta, žanrova i formata, u rasponu od strukturalističkih i epistolarnih eseja pa sve do mjuzikala i slapstick komedija. Njezin najpoznatiji film, Jeanne Dielmann, 23 Commerce Quay, 1080 Bruxelles (1975), često se nalazi na popisima najboljih filmova svih vremena, a uvrštava ga se među pionirske uratke feminističkog filma i estetike slow cinema. Akerman je samouka redateljica: filmsku akademiju INSAS u Bruxellesu napustila je nakon svega tri mjeseca studija, a svoje formativne godine provela je u avangardnim i modernističkim krugovima New Yorka 1970-ih. Njene filmove karakteriziraju reducirani filmski jezik i stilski minimalizam, korištenje trajanja kao izražajnog sredstva, opservacijske metode snimanja te fluidan odnos prema identitetu i seksualnosti.

Lula
2026-03-18 19:00 - 21:00
Luiz Inácio “Lula” da Silva prvi je predsjednik Brazila koji je na vlast doveo ljevicu. Bivši metalac, član radničkog sindikalnog pokreta i jedan od ključnih aktera u borbi protiv vojne diktature u Brazilu, vratio se na vlast u siječnju 2023. godine pobijedivši kontroverznog Bolsonara. Intiman i razotkrivajući portret jedne od najutjecajnijih političkih figura današnjice, Lula istražuje uspon, pad i trijumfalni povratak voljenog brazilskog lidera na predsjedničku poziciju nakon što je proveo 19 mjeseci u zatvoru.
Uz dosad neviđen pristup Luli i njegovim najbližim savjetnicima, Oliver Stone baca novo svjetlo na karizmatičnog političara kroz niz necenzuriranih intervjua te otkriva unutarnju priču „Operacije Autopraonica“ zajedno s hakerom i novinarom Snowden Filesa čije je izvještavanje dovelo do Lulina oslobađanja iz zatvora.
Aktualan i snažan, film je upozoravajuća priča o rastućoj opasnosti koju „lawfare“ predstavlja za demokracije diljem svijeta te ujedno analiza jednog od najvećih političkih povrataka našeg vremena.

Nakon projekcije održat će se razgovor u kojem sudjeluju nekadašnji hrvatski veleposlanik u Portugalu i diplomat u Brazilu profesor Želimir Brala, povjesničar Tvrtko Jakovina i vanjskopolitička analitičarka Mirjana Rakić, uz moderaciju novinara Domagoja Novokmeta.
Ako se ne prikazuje prodaja karata, kliknite ovdje.

Festivali i nagrade:
CANNES FILM FESTIVAL 2024 (svjetska premijera); DOCLISBOA 2024; BUSAN INTERNATIONAL FILM FESTIVAL 2024; BERGEN INTERNATIONAL FILM FESTIVAL 2024; DOKUFEST 2024
Recenzije:
„U ovaj film možete ući bez ikakvog znanja o postojanju Lule da Silve, a izaći s osjećajem da ste dobro shvatili njegovu priču.” – Stephanie Bunbury, Deadline
„Dokumentarni film o aktualnom brazilskom predsjedniku Luli, u režiji američkog redatelja Olivera Stonea, premijerno je prikazan na Filmskom festivalu u Cannesu… i izazvao je četiri minute neprekidnog aplauza…” – Raquel Carneiro, Veja

Oliver Stone poznat je kao majstor kontroverznih tema i legendarni redatelj. Rođen je 1946. godine u New Yorku, služio je u Vijetnamskom ratu te je za to dobio značajna vojna odličja. Karijeru je započeo kao scenarist na filmovima poput “Midnight Express” (1978), “Conan the Barbarian” (1982) i “Scarface” (1983). Proslavio se filmovima “Platoon” (1986), “Wall Street” (1987) i “Born on the Fourth of July” (1989), za koje je osvojio tri Oscara. Režirao je kontroverzni kriminalistički film “Natural Born Killers” (1994), kao i predsjedničke biografske filmove “Nixon” (1995) i “W.” (2008). U filmu “JFK2 (1991) doveo je u pitanje službenu verziju atentata na Kennedyja, dok je u ambicioznom epu “Alexander” (2004) istraživao život Aleksandra Velikog. Također je poznat po političkim dokumentarcima poput “South of the Border” (2009) i serijalu “The Untold History of the United States” (2012). On je simbol kontroverze, inovacije i utjecaja u Hollywoodu.
Robert Rob Wilson zaljubio se u dokumentarni film radeći na Oliver Stoneovu portretu Fidela Castra iz 2003. godine, “Comandante”. Ubrzo nakon toga producirao je dokumentarce o legendarnim redateljima Johnu Fordu i Howardu Hawksu, kao i film o planiranju i izgradnji Disneylanda. Godine 2012. Rob je producirao “The Untold History of the United State”s, desetodijelnu dokumentarnu seriju Olivera Stonea.

Hall of Fame: Kocka, bogovi i LSD
2026-03-20 19:00 - 22:30
Autorova potraga za transcendencijom pretvara se u trosatno putovanje diljem različitih zemalja, kultura i vremena. Od prizora iz djetinjstva u Torontu redatelj Mettler kreće na putovanje na kojem ga čekaju evangelizam na aerodromskoj pisti, rušenje u Las Vegasu, upoznavanje pustinje u Nevadi, kemija i ulični život u Švicarskoj te supostojanje tehnologije i božanskoga u suvremenoj Indiji. Duž cijelog puta nailazimo na iste teme: lov na uzbuđenje, sreća, sudbina, vjera, širenje vidika, žudnja za sigurnošću u neizvjesnu svijetu. Činjenice se stapaju s maštom; potraga za značenjem i potraga za ekstazom počinju se preklapati. Intuitivno, vizionarsko putovanje te lucidan i osoban prikaz našeg doba. Kocka, bogovi i LSD mogao bi vam promijeniti pogled na svijet.
„Živimo u vrijeme u kojem stvari kao da ne postoje ako ih ne možemo obuhvatiti u slici,“ izjavio je jednom prilikom kanadsko-švicarski audiovizualni umjetnik Peter Mettler, koji je posvetio život istraživanju neslućenih mogućnosti filmskog medija i ljudske percepcije. No kako pretvoriti misao u sliku i pokazati ono što ne vidimo? Mettlerove celuloidne vizije pomoću optičkih iluzija, intuitivnog nizanja slika i nepredvidljivih raslojavanja perspektiva tvore jedinstveno filmsko vrijeme-prostor i hipnotičko osjetilno iskustvo. Ovaj filmski avanturist u svojoj polustoljetnoj potrazi za „čuđenjem u svijetu“ ne ustručava se posredstvom filmskih slika istražiti ključna filozofska pitanja koja su oblikovala našu civilizaciju. Na tom velebnom pothvatu odgovori mu izmiču ali zato bujaju inventivni vizualni i narativni pristupi. Život se pak posredstvom filma razotkriva kao nedokučivi eksperiment u kojem svi sudjelujemo.
Tijekom svoje opsežne karijere, Peter Mettler stvarao je filmove za koje se smatralo da ih je nemoguće snimiti, ali koji su rado cijenjeni nakon što postoje. Nemirni filmski pustolov, Mettlerov opus karakteriziraju hibridne forme i osjećaj čuđenja. Često posjećujući teme transcendencije i odnosa prirode i tehnologije, Mettlerovi filmovi kombiniraju putopis, esej, intervju, fikciju i kritiku. Vođeni su instinktom, ali utemeljeni na disciplini, strukturi, umijeću i sposobnosti za snimanje zadivljujućih slika i velikih priča. Mettlerov rad ima jedinstvenu poziciju ne samo zbog svojih inovacija u području dokumentarnog filma, već i u novim umjetničkim formama u kojima se film spaja s drugim disciplinama. Među njegovim suradnicima su David Abram i Emma Davie, Atom Egoyan, Bruce McDonald, Fred Frith, Robert Lepage, Jim O’Rourke, Jennifer Baichwal, Edward Burtynsky i Jeremy Narby. Mettlerovi filmovi bili su u središtu više retrospektiva, uključujući BAFICI, Lincoln Centre, Jeu de Paume Paris i Cinematheque Suisse, te su dobili nagrade od TIFF-a, Akademije kanadske kinematografije, Locarno Film Festivala, Visions du Réel i Hot Docs.
Uvodnu riječ u film održat će redatelj Ivan Ramljak.

Hall of Fame – vodič kroz povijest dokumentarnog filma serija je predstavljanja najznačajnijih dokumentaraca koji su svojim inovativnim pristupom utjecali na razvoj dokumentarizma. Bez sunca prikazujemo u sklopu ciklusa Filmski putopisi.
