Dokukino KIC - Kino sa stavom

Priča o Siljanu
2026-02-22 19:00 - 20:30, 2026-02-15 19:00 - 20:30, 2026-02-08 17:00 - 19:00, 2026-02-07 19:00 - 21:00, 2026-02-01 17:00 - 18:30, 2026-01-30 19:00 - 20:30, 2026-01-28 19:00 - 21:00 UTC | Dokukino KIC, Preradovićeva 5
Od redateljice nominirane za Oscara za film Medena zemlja dolazi dirljiva i vizualno dojmljiva priča smještena u samo srce ruralne Makedonije. Nikola, poljoprivrednik koji se bori s teškim posljedicama novih vladinih politika, nalazi se u situaciji da ne može prodati svoju zemlju ni usjeve. Kada njegova obitelj ode u potrazi za boljim životom u inozemstvu, Nikola prihvaća posao čuvara na odlagalištu otpada, gdje susreće ozlijeđenu bijelu rodu Siljana. Dok je njeguje i pomaže joj da se oporavi, između čovjeka i životinje stvara se neočekivana povezanost. Rezultat je duboko potresan film koji progovara o klimatskim promjenama, ekonomskim migracijama, otpornosti i tihoj snazi povezanosti.
Ako se ne prikazuje prodaja karata, kliknite ovdje.
Festivali i nagrade:
82. VENICE FILM FESTIVAL 2025 (svjetska premijera) – Best Film in the Cinema and Arts Award; BERGEN INTERNATIONAL FILM FESTIVAL 2025 – Documentaire Extraordinaire – Posebno priznanje; IDA DOCUMENTARY AWARDS 2025 – Nominiran za Najbolji dugometražni dokumentarni film i za Najbolju fotografiju; MEĐUNAROTNI FILMSKI FESTIVAL U TORONTU 2025
Recenzije:
“Spajajući mit i realizam s iznimnom osjetljivošću, Kotevska stvara djelo rijetke poetske snage, film koji promatra, sluša i na kraju osvjetljava tihu, tvrdoglavu ljepotu samog života.” – Daniel Howat, Next Best Picture
“Kotevskino filmsko stvaralaštvo nalazi se na poetskom, magično realizmu, na kraju spektra nefikcije.” – Wendy Ide, Screen Daily
“To je portret života gdje je sudbina ljudi vezana uz hirove tržišnih trendova i još nejasnijih sila – dakle, portret svih nas.” – Christian Blauvelt, IndieWire

Dolazi mali sivi vuk
2026-02-22 17:00 - 19:00, 2026-02-13 19:00 - 21:00, 2026-02-07 17:00 - 19:00, 2026-01-31 17:00 - 18:30
Alice majčin rad naziva propagandom, dok Žana vjeruje da radi za dobrobit svoje domovine. Kao dopisnica državne ruske televizije, njezin zadatak je oblikovati sliku svijeta prema narativima Kremlja. Kako njezina kćer tinejdžerica ne pokazuje gotovo nikakvu povezanost s ruskim identitetom, Žana je vodi na putovanje kroz najveću zemlju na svijetu kako bi je približila njezinim korijenima. Kako njihovo putovanje duž i poprijeko Putinove Rusije odmiče, Žana se sve više suočava s vlastitom prošlošću i identitetom dok se u pozadini približava invazija na Ukrajinu. Dolazi mali sivi vuk slojevita je i hrabra priča o međugeneracijskom (ne)razumijevanju i gubitku domovine.
Ako se ne prikazuje prodaja karata, kliknite ovdje.
Festivali i nagrade:
SHEFFIELD DOCFEST 2025 / CINEHILL 2025 / LIBURNIA FILM FESTIVAL 2025

8. Arteria: Neobično putovanje: Priča o Rockyju Horroru
2026-02-21 19:00 - 21:30
Kultni mjuzikl Rocky Horror Picture Show (1975.) krenuo je kao niskobudžetna predstava u underground londonskom kazalištu da bi se ubrzo prometnuo u jedan od najgledanijih midnight movies i najvećih fenomena pop kulture. Od skromnih početaka preko strelovitog uspona do transgresivnog nasljeđa, jubilejni dokumentarac istražuje što već pola stoljeća čini predstavu i film tako jedinstvenima: legendarne izvedbe, upečatljive pjesme, beskompromisno slavljenje kvir estetike i drag kulture te poigravanje s tradicionalnim rodnim ulogama. Projekcije Rocky Horror Picture Showa poznate su kao jedinstveno i interaktivno iskustvo koje prate shadow casts, drag nastupi i kostimirani natječaji za publiku čime se kroz povijest osnaživala LGBTQ zajednica. Dokumentarac uključuje intervjue s članovima originalne glumačke postave poput Tima Curryja, oskarovke Susan Sarandon, Barryja Bostwicka, Patricije Quinn i Nell Campbell te slavnim fanovima poput Jacka Blacka i pobjednice RuPaul’s Drag Race Trixie Mattel koji dijele osobne refleksije o dugotrajnom kulturnom utjecaju Rocky Horrora.
Nakon projekcije održat će se razgovor u kojem sudjeluju filmski i glazbeni kritičar Željko Luketić te Sofia Ambicia i Potpuna Prisutnost, članice drag kolektiva House of Ambicía.
Film prikazujemo u sklopu 8. Arterije – tjedna filma o umjetnosti u organizaciji Kulturno informativnog centra (KIC).

8. Arteria: Louise Bourgeois: Skulptura i bijes & Sjećanje na Nadju
2026-02-20 19:00 - 21:00
Ovaj film prati život francusko-američke umjetnice Louise Bourgeois (1911-2010) koja je premostila cijelo stoljeće, istražujući sedam decenija dugu umjetničku karijeru kroz njene riječi i glas. Život stvaranja, intimno suočavanje s materijalima kako bi se oslobodila prošlosti i preoblikovala vlastitu priču. Odabrani dijelovi iz njezinih dnevnika, pisama i crteža; oblici u razvoju, skulpture u nastajanju i tekstilni radovi: svi ti elementi isprepliću portret umjetnice čiji su život i djelo neraskidivo povezani. To je ujedno i autopsija psihe podijeljene i tjeskobne žene koja se neumorno borila protiv sebe i patrijarhalnog, isključujućeg umjetničkog svijeta kako bi nametnula novu umjetničku viziju. Umjetnost koja odražava naša najdublja pitanja, gdje se krhkost, strah i emocije pretvaraju u sile izražavanja. Louise Bourgeois je njezino djelo, a njezina skulptura je njezino tijelo.

U istom bloku prikazuje se kratki film Alaina Fleischera, Sjećanje na Nadju (En souvenir de Nadja, 2024., Francuska, 20′).
Godine 1924. francuski pisac i pjesnik André Breton objavio je svoj Manifest nadrealizma, označavajući rođenje revolucionarnog pokreta. Godine 1926. upoznao je smionu i neobičnu mladu ženu Léonu Delcourt, koju će transformirati u Nadju, središnji lik istoimenog eksperimentalnog romana ili autobiografske ispovijesti. U filmu pratimo Nadjinu sablast kroz Pariz na mjestima njihovih susreta. Poput knjige, film istražuje identitet i prolaznu prirodu njihovog odnosa, istovremeno anticipirajući heroine francuske kinematografije 1960-ih, najavljujući eru Novog vala pod parolom „Ljepota će biti grčevita ili je neće biti.“

Nakon projekcije održat će se razgovor u kojem sudjeluju kritičarka i esejistica Ana Fazekaš, kiparica i multimedijalna umjetnica Ana Mušćet te likovna i filmska kritičarka Jelena Pašić.
Film prikazujemo u sklopu 8. Arterije – tjedna filma o umjetnosti u organizaciji Kulturno informativnog centra (KIC).

8. Arteria: Sentimentalno putovanje na planet Paradžanov
2026-02-19 19:00 - 21:00
Melankolična posveta armenskom filmskom magu Sergeju Paradžanovu, autoru remek-djela poput Sjenke zaboravljenih predaka i Sajat-Nova, povodom 100. obljetnice njegova rođenja. Kroz raritetne i autentične materijale iz arhiva KGB-a koji prate istragu i sudski proces protiv redatelja, kao i osobne artefakte te nadrealistične lutkarske scene ulazimo u osebujni umjetnički svijet koji zamućuje granice između tradicionalnog i modernog, stvarnosti i fantazije, filma i teatra. Kao narator u lutkarskom obličju Paradžanov istražuje svoju kreativnu viziju i pobunu protiv sovjetskih društvenih normi te mitove i legende koje je kao majstor mistifikacije stvorio o samom sebi. Upotreba marioneta podcrtava kompleksnu međuigru između kontrole i slobode u autorovu životu i djelu a inspiraciju crpi iz lutaka i kolaža koje je Paradžanov stvarao u zatvoru te slao prijateljima Felliniju, Tarkovskom i Truffautu.
Nakon projekcije održat će se razgovor u kojem sudjeluju filmolog Tomislav Brlek i filmologinja Višnja Pentić.
Film prikazujemo u sklopu 8. Arterije – tjedna filma o umjetnosti u organizaciji Kulturno informativnog centra (KIC).

8. Arteria: Obitelj Giacometti
2026-02-18 19:00 - 21:00
Alpska dolina Bregaglia, kraški planinski predio između Švicarske i Italije, izrodio je čitavu umjetničku lozu: obitelj Giacometti. Što čini ovu dolinu rasadištem tolikih umjetnika i umjetnica? Film slijedi trag njihovih prvih koraka i propituje spregu između kreativnosti i odgoja te implikacije odrastanja u dinamičnom umjetničkom podneblju. Slike, crteži, osobna pisma, suvremeni svjedoci i monumentalni kadrovi gorskog krajolika oživljuju individualne umjetničke figure i njihove zamršene ali skladne obiteljske odnose u čijem je središtu energična majka i supruga Annetta Giacometti-Stampa. Od oca i impresionističkog slikara Giovannija do djece Alberta, Diega, Ottilije i Bruna svi su bili iznimno umjetnički nadareni. U fokusu je jedan od najvećih kipara dvadesetog stoljeća, Alberto Giacometti (1901. – 1966.), koji je transformirao svijet umjetnosti svojim iznurenim i izduženim brončanim siluetama inspiriranim Sarterovom egzistencijalističkom filozofijom i borbom za goli život.
Nakon projekcije održat će se razgovor u kojem sudjeluju akademski umjetnik Željko Beljan i kustosica Leila Topić.
Film prikazujemo u sklopu 8. Arterije – tjedna filma o umjetnosti u organizaciji Kulturno informativnog centra (KIC).

8. Arteria: Orwell 2+2=5
2026-02-17 19:00 - 21:30
Godine 1949. George Orwell dovršava svoj posljednji, ali i najvažniji roman – 1984. Film Orwell: 2+2=5 uranja u njegove posljednje mjesece i vizionarsko stvaralaštvo, istražujući korijene ključnih i uznemirujućih pojmova koje je otkrio svijetu u svom distopijskom remek-djelu: dvomisao, misaoni zločin, novogovor, sveprisutni lik Velikog Brata… To su uznemirujuće društveno-političke istine koje danas odjekuju snažnije nego ikad. Polemičan i košmaran dokumentarni film kroz arhivske snimke i refleksivnu naraciju povezuje Orwellovu biografiju s današnjim mehanizmima moći i dezinformacije. Inteligentno i snažno ostvarenje koje aktualizira njegovo nasljeđe i opominje na suvremene oblike kontrole.
Nakon projekcije održat će se razgovor u kojem sudjeluju novinar Jerko Bakotin, kritičarka i spisateljica Nataša Govedić te književna teoretičarka i kritičarka Marija Ott Franolić.
Film prikazujemo u sklopu 8. Arterije – tjedna filma o umjetnosti u organizaciji Kulturno informativnog centra (KIC).

The Voice of Hind Rajab (English subtitles)
2026-02-15 17:00 - 19:00
January 29, 2024. Red Crescent volunteers receive an emergency call. A 6-year-old girl is trapped in a car under fire in Gaza, pleading for rescue. While trying to keep her on the line, they do everything they can to get an ambulance to her. Her name was Hind Rajab.
Tickets are available here.
Festivals and awards:
VENICE FILM FESTIVAL 2025 – Grand Jury Prize, ARCA CinemaGiovani Award – Best Film of Venezia 81, CICT – UNESCO Enrico Fulchignoni Award, Croce Rossa Italiana Award, Edipo Re Award, Leoncino d’Oro Award, Sorriso Diverso Venezia Award for Best Foreign Film, UNIMED Award / SAN SEBASTIÁN INT’L FILM FESTIVAL 2025 – Audience Award / FILM FEST GENT 2025 – Grand Prix for Best Film / BFI LONDON FILM FESTIVAL 2025 / ACADEMY AWARDS 2026 – nominated for Best International Feature Film / ZAGREB FILM FESTIVAL 2025
Reviews:
“Ben Hania lights a connective fuse between documentary and drama.” Sheri Linden, The Hollywood Reporter
“There is a reckless, ruthless kind of provocative brilliance in what Ben Hania is doing.” Peter Bradshaw, The Guardian

Lumumba: Smrt proroka
2026-02-14 19:00 - 21:00
Patrice Lumumba (1925-1961) bio je borac za dekolonizaciju, prvi premijer neovisne Demokratske Republike Kongo, a danas je globalni simbol borbe za slobodu i prava potlačenih. Lumumba: Smrt proroka duboko je osobna refleksija u režiji hvaljenog haićanskog filmaša Raoula Pecka o njegovu munjevitom dvanaestomjesečnom usponu i padu te potresan spomenar čovjeku kojeg su suvremenici nazivali divom, prorokom, vragom, „mistikom slobode“ i „Elvisom Presleyjem afričke politike“.
Ako je Lumumba: Smrt proroka film o sjećanju, to je još više film o zaboravu. Namjesto konvencionalne biografije Peck demonstrira kako su Lumumbino nasljeđe manipulirali političari, mediji i samo vrijeme. Pretražuje kućne filmove, fotografije, stare filmske žurnale i suvremene intervjue s belgijskim novinarima i Lumumbinom vlastitom kćeri kako bi pokušao povezati tragične događaje i izdaje iz 1960. godine. Filmski esej u tradiciji Noći i magle ili Tuge i milosti, Lumumba: Smrt proroka istražuje kako svaka slika neizbježno potiskuje višestruke priče koje je okružuju, dok je prošlost uvijek u određenom smislu talac pobjednika povijesti.
Filmska projekcija i razgovor održavaju se na 65. obljetnicu zagrebačkog prosvjeda održanog povodom ubojstva Patricea Lumumbe 1961. godine, ukazujući na snažan odjek globalnih političkih događaja u lokalnom kontekstu.

Sudionici_e razgovora:
Georges Senga kongoanski je fotograf koji trenutno radi i živi u Nizozemskoj. Fokus njegova fotografskog rada jest istraživanje povijesti i narativa, sjećanja i identiteta u kontekstu postkolonijalne povijesti DR Konga. Njegov rad često tematizira nasljeđe Patricea Lumumbe, poput jednog od njegovih ključnih radova – Život nakon smrti (Une vie après la mort) iz 2012. Serija od četrnaest diptiha istražuje alternativnu povijest Konga, zamišljajući kakav bi život bio da Patrice Lumumba nije ubijen 1961. godine.
Lucija Mulalić aktivistkinja je koja više od deset godina pruža direktnu podršku migrantskim zajednicama, a zadnjih dvije godine zajedno s Eminom Bužinkić razvija i vodi tematski serijal dijaloških susreta Transnacionalne solidarnosti u klubu MaMa. Završila je Fakultet političkih znanosti u Zagrebu i studirala medijaciju i istraživanje sukoba i mira na Sveučilištu u Tampereu u Finskoj, gdje se posebno fokusirala na teme panafrikanizma i antikolonijalnih pokreta za vrijeme procesa dekolonizacije afričkog kontinenta.
Saša Šimpraga je publicist i aktivist. Autor je knjiga o Zagrebu i autor projekta Ulica Patrisa Lumumbe. Cilj projekta je kroz različite formate doprinijeti povratku lika i djela Patricea Lumumbe u kolektivnu memoriju grada, društva i kulture koja mu je svojevremeno odala počast imenovanjem ulice.

Kako pronaći djevojku u Kini
2026-02-14 17:00 - 19:00
U zemlji u kojoj ima znatno više muškaraca tri neoženjena muškarca pridružuju se intenzivnom sedmodnevnom kampu za upoznavanje koji vodi jedan od najtraženijih kineskih trenera za upoznavanje. Ovo bi mogao biti njihov posljednji pokušaj da pronađu ljubav. Tržište ljubavi i braka izrazito je kompetitivno, dodatno otežano desetljećima politike jednoga djeteta. U takvome društvu veliku ulogu igraju imidž, društveni status i zarada. Tri protagonista nemaju drugoga izbora nego slijediti upute njihovog trenera; dok ih on uči prepredenim tehnikama zavođenja, njegov se brak počinje raspadati. Kako pronaći djevojku u Kini zabavan je, apsurdan koliko i dirljiv pogled u ljubav i rodne uloge u suvremenoj Kini.
Ako se ne prikazuje prodaja karata u nastavku, kliknite ovdje.
Festivali i nagrade:
SUNDANCE 2025 / MIAMI FILM FESTIVAL 2025 / SAN FRANCISCO INT’L FF 2025 / ZURICH FILM FESTIVAL 2025 / CPH:DOX 2025 / THESSALONIKI INT’L DOCUMENTARY FESTIVAL 2025 / DOCUMENTARY EDGE 2025 – posebno priznanje, najbolji međunarodni redatelj (DocEdge Award)
Recenzije:
“Šarena i bujna fasada filma The Dating Game prikriva sumornu, distopijsku realnost” Bilge Ebiri, Vulture
“Poučan uvid u jednu moćnu državu suočenu s mukama nadolazeće kulturne katastrofe i nekolicine muškaraca u očajničkoj potrazi za ljubavi” Nick Schager, The Daily Beast

Kritika i društvo: Léa Morin – BASTA. Filmovi koji ne postoje, postoje
2026-02-12 18:00 - 19:30
U četvrtak 12. veljače s početkom u 18 h kustosica i istraživačica Léa Morin održat će performativno predavanje BASTA. Filmovi koji ne postoje, postoje u kojem tvori asamblaž odsutnih slika i marginaliziranih filmskih narativa – nerealizirani film Basta marokanskog revolucionarnog političara Mehdija Bena Barke, Alžirska kinoteka, Filmska škola u Łódźu, nestali filmovi Madeleine Beauséjour s otoka Réunion i manifesti za dekolonijalnu kinematografiju nakon stjecanja nezavisnosti.
Iz ovih isprepletenih fragmenata, Morin oblikuje narativ iz kojeg proizlaze brojna pitanja: Kako možemo arhivirati filmove koji ne postoje? Koje mjesto možemo pronaći u našim povijestima filma za uzdahe, želje i rane? Kako da se brinemo za ova oštećena ili odsutna djela bez brisanja ili poricanja borbi u kojima su nastala? Kroz dijeljenje pokreta i materijala – uključujući filmove, slike, dokumente i fotografije – ovo je pokušaj iscrtavanja povijesnih kontura i preispitivanja naših praksi; kretanje prema kolektivnom i povezivanje, udruživanje, sastavljanje i artikuliranje, umjesto razdvajanja.
Léa Morin je filmska kustosica i istraživačica. Posebno je zainteresirana za cirkulaciju ideja, formi, estetike te političkih i umjetničkih borbi, te je posvećena očuvanju filmskih arhiva krhkih kinematografija koje se suprotstavljaju autoritarnim narativima. Aktivna je u nekoliko udruga i kolektiva, uključujući Bouanani Archives: A History of Cinema in Morocco (Rabat), Talitha (www.talitha3.com), organizaciju koja se bavi recirkulacijom zvučnih i filmskih djela putem montaže i restauracije (Rennes), urednički projekt Intilak (s Mayom Ouabadi i Toudom Bouanani), kao i Istraživački odjel Elíasa Querejete Zine Eskola (San Sebastian). Iz svojeg pozamašnog kustoskog i istraživačkog angažmana izdvaja rad na restauraciji i recirkulaciji prvog filma Mostafe Derkaouija De quelques événements sans signification te oblikovanje arhivističke web stranice www.cinima3.com koja je posvećena priči o boravku marokanskih filmaša u Poljskoj 1960-ih i 1970-ih.

Performativno predavanje druga je dionica programa Uloga arhiva u radničkoj i antikolonijalnoj borbi kustosice Dine Pokrajac u sklopu projekta Kritika i društvo koji organizira Hrvatsko društvo filmskih kritičara (HDFK).
U pitanju je ujedno i prvo javno događanje koje prati stipendiranu radionicu borbenog filma Slika pripada onima koji s njom rade koju u 2026. vode Karla Crnčević i Dina Pokrajac. Program donosimo u suradnji s kinom Unseen, SPID-om i Restartom.

Glas Hind Rajab
2026-02-08 19:00 - 21:00, 2026-01-31 19:00 - 21:00, 2026-01-25 19:00 - 21:00
29. siječnja, 2024. godine. Volonteri Crvenog polumjeseca u Palestini zaprimaju poziv za hitnu pomoć. Šestogodišnja djevojčica zarobljena je u automobilu pod izraelskom paljbom i moli ih da je spase. Dok je pokušavaju zadržati na liniji, volonteri razgovaraju s njom i čine sve što mogu kako bi hitna pomoć stigla do nje. Djevojčica se zvala Hind Rajab. Ova duboko potresna dokudrama o slučaju koji je odjeknuo svijetom mješavina je stvarne audiosnimke Hindina glasa i dramatizirane izvedbe, prikazana iz perspektive volontera hitne službe koji su zaprimili poziv. Snimljen s namjerom širenja svijesti o genocidu nad Palestincima i kako bi pridonio globalnom pozivu na akciju, film je u Veneciji ovjenčan nizom nagrada, uključujući Veliku nagradu žirija.
Ako se ne prikazuje prodaja karata, kliknite ovdje.
Festivali i nagrade:
VENECIJANSKI FILMSKI FESTIVAL 2025 – Velika nagrada žirija, nagrada Sorriso Diverso Venezia za najbolji strani film, nagrada Croce Rossa Italiana, nagrada Arca CinemaGiovani – najbolji film Venecije 82, nagrada UNIMED, nagrada Edipo Re, XXXVII Prix CICT-UNESCO Enrico Fulchignoni – Medaglia Fellini 2025, nagrada Leoncino d’Oro / MEĐUNARODNI FILMSKI FESTIVAL U TORONTU 2025 / MEĐUNARODNI FILMSKI FESTIVAL U SAN SEBASTIANU 2025 / ZAGREB FILM FESTIVAL 2025
Recenzije:
“Film je moć, odnosno u ovom slučaju glas ne samo za Hind Rajab, već za sve pojedince čija životna priča, odnosno borba, posebice u okruženju rata, nikad ne smije biti zaboravljena.” Jure Pepur, Kinoljubac
“Film u maniri dokudrame koristi stvarne audio snimke poziva Hind Rajab, koje su toliko snažne i potresne da nam slika užasa nije potrebna – dovoljan je glas.” Dora Pavković, Lupiga

Hall of Fame: Bilježnice iz Vijetnama + Od Hetty za Nancy
2026-02-06 19:00 - 20:30
Which Way Is East: Notebooks from Vietnam / U kojem je smjeru istok: Bilježnice iz Vijetnama, r. Lynne Sachs, SAD, 1994, 33′
jezik: engleski, vijetnamski / titlovi: hrvatski
Dvije sestre Amerikanke putuju prema sjeveru od Ho Ši Mina do Hanoija – kroz razgovore sa strancima i prijateljima otkrivaju drugu stranu zajedničke povijesti. Film ceste povezuje vinjete o turizmu, gradskoj vrevi, sukobu kultura i povijesnoj istrazi razvijajući se u politički diskurs. Kroz putničke dnevnike redateljica Lynne i njena sestra Dana uživaju u zvukovima, izrekama i slikama iz svakodnevice jugoistočne Azije. Toplina filmskog krajolika obuzima i isprepliće priče njihovih suputnika s dječjim uspomenama na televizijske ratne reportaže. Iskren i trezven ali i poletno senzualan film o stvaranju vlastitih uspomena dok istovremeno tragamo za uspomenama koje su ostavili drugi. Američka eksperimentatorica i pjesnikinja Lynne Sachs pita se tko je onaj koji gleda dok drugi biva gledan i što se događa ako obrnemo uloge? Obuhvaćajući arhive, pisma, portrete, ispovijesti, poeziju i glazbu, njezini filmovi vode nas na kritičko putovanje kroz stvarnost i sjećanje te istražuju implicitnu vezu između tijela, kamere i materijalnosti samog filma.

From Hetty to Nancy / Od Hetty za Nancy, r. Deborah Stratman, SAD, 1997, 44′
jezik: engleski, islandski, danski / titlovi: hrvatski
U satiričnom putopisu glasovite eksperimentalne autorice Deborah Stratman stoička ljepota islandskog pejzaža tvori pozadinu za niz duhovitih i zajedljivih pisama koje je na prijelazu stoljeća napisala žena po imenu Hetty tijekom planinarskog proputovanja s prijateljicom Masie, četirima školarkama i njihovom učiteljicom. Film suprotstavlja Hettyno ironično katalogiziranje trivijalnih društvenih interakcija između njenih suputnica i povijesnu faktografiju o katastrofama koje svjedoče da su Islanđani oduvijek bili izvrgnuti zastrašujućim silama prirode. Apsurdno nepripremljene putnice nose se s nelagodom i dosadom i ostaju neokrznute monumentalnošću nordijske prirode. Film je inspiriran putopisnom zbirkom Pisma s Islanda (1937) pjesnika Louisa MacNeicea i W.H. Audena. Umjetnica i redateljica Deborah Stratman koristi zvuk kao ultimativno višenamjensko oruđe, stvarajući nadnaravni doživljaj vremena. Njeni filmovi i instalacije istražuju pitanja moći, kontrole i vjerovanja, proučavajući isprepletenost mjesta, ideja i društva.
Uvodnu riječ u film održat će filmska kritičarka Sara Simić.

Hall of Fame – vodič kroz povijest dokumentarnog filma serija je predstavljanja najznačajnijih dokumentaraca koji su svojim inovativnim pristupom utjecali na razvoj dokumentarizma. Lynne Sachs i Deborah Stratman prikazujemo u sklopu ciklusa Filmski putopisi.

Hall of Fame: Chris Marker – Bez sunca
2026-01-27 19:00 - 21:00
Svjetski putnik Sandor Krasna dopisuje se sa svojom imaginarnom prijateljicom te joj opisuje gradove i predjele koje pohodi, kao i ljude koje na tim putovanjima susreće. Krasna putuje kroz Japan, Gvineju Bisau, Island i San Francisco, a riječi iz pisama koja čita njegova prijateljica praćene su kadrovima zemljopisno udaljenih mjesta i sintetiziranim zvukovima. U svojim pismima i dnevničkim zapisima Krasna se bavi prirodom ljudskog sjećanja i njegovim utjecajem na osobnu i kolektivnu povijest, ali i tehnologijom, društvenim običajima, religijom i duhovnošću, gerilskim ratovanjem i militantnim političkim pokretima.
Struja svijesti pretočena u filmsku formu – Bez sunca vodi nas na putovanje kroz daleke zemlje i međusobno udaljene kutke globusa ali i kroz podjednako egzotične i nepronične zapećke ljudskog uma. Ovaj neobični epistolarni putopis iz 1983. jedan je od ključnih nefikcijskih filmova našeg doba – osobni i osebujni filozofski esej koji je teško opisati i gotovo nemoguće sažeti. Glasoviti francuski filmaš Chris Marker 60 godina neumorno je obilazio svijet i stvarao filmske uratke koje karakterizira snažan socijalno-kritički angažman i formalna inovativnost. Jedan je od prvih zapadnih filmaša koji je putovao u Sovjetski Savez, Kinu i Kubu krajem 1950-ih te od samog početka subverzivno promišljao filmski medij kao oruđe kontrakulture. Predvodnik tzv. lijeve obale francuskog novog vala, Marker je svoj filmski vokabular doslovno razvijao „na putu“ a njegovi nekonvencionalni putopisi donijeli su mu reputaciju „Montaignea s kamerom“, briljantno kršeći sva pravila naracije u dokumentarnom filmu.
U Bez sunca Marker se u prvom planu bavi svojom omiljenom temom sjećanjem, njegovom fragilnošću, nestalnošću i varljivošću, a u drugom samom filmskom formom i kompozicijom – dočaravajući konfuznost vremena i izgubljenost svojeg fiktivnog putopisca i alterega Sandora Krasne kroz impresivna montažna rješenja, zamrznute kadrove i računalno izvedene specijalne efekte. Riječima Jonathana Rosenbauma Bez sunca djeluje „poput pjesme koju biste mogli pronaći u vremenskoj kapsuli“.
Uvodnu riječ u film održat će filmska kritičarka Iva Rosandić.

Hall of Fame – vodič kroz povijest dokumentarnog filma serija je predstavljanja najznačajnijih dokumentaraca koji su svojim inovativnim pristupom utjecali na razvoj dokumentarizma. Bez sunca prikazujemo u sklopu ciklusa Filmski putopisi.

Dolazi mali sivi vuk
2026-01-24 19:00 - 21:00
Alice majčin rad naziva propagandom, dok Žana vjeruje da radi za dobrobit svoje domovine. Kao dopisnica državne ruske televizije, njezin zadatak je oblikovati sliku svijeta prema narativima Kremlja. Kako njezina kćer tinejdžerica ne pokazuje gotovo nikakvu povezanost s ruskim identitetom, Žana ju vodi na putovanje kroz najveću zemlju na svijetu kako bi je približila njezinim korijenima. Kako njihovo putovanje duž i poprijeko Putinove Rusije odmiče, Žana se sve više suočava s vlastitom prošlošću i identitetom dok se u pozadini približava invazija na Ukrajinu. Dolazi mali sivi vuk slojevita je i hrabra priča o međugeneracijskom (ne)razumijevanju i gubitku domovine.
Nakon projekcije održat će se razgovor s redateljicom Žanom Agalakovom koji će moderirati novinarka Ivana Dragičević.
Ako se ne prikazuje prodaja karata, kliknite ovdje.
Festivali i nagrade:
SHEFFIELD DOCFEST 2025 / CINEHILL 2025 / LIBURNIA FILM FESTIVAL 2025

EFA: Fiume o morte!
2026-01-23 19:00 - 21:00
U ovom stilski raskošnom, kreativnom i zaigranom filmu građani grada Rijeke, kojeg Talijani zovu Fiume, prepričavaju, rekonstruiraju i reinterpretiraju bizarnu priču o 16-mjesečnoj okupaciji njihovog grada 1919. godine od strane talijanskog pjesnika, dandyja i propovjednika rata Gabrielea D’Annunzija.
Poezija, kokain, dinamit, puške, nogomet, avioni, pokućstvo koje leti kroz prozor, koncerti, zatvori, sunčanje, tisuće vojnika, milijuni metaka, beskonačni govori i čak jedan čudnovati kljunaš… Sve su to dijelovi jedne od najbizarnijih okupacija u povijesti čovječanstva. Građani Rijeke ovim su filmom, nakon 100 godina, dobili priliku preuzeti povijest u svoje ruke i kroz film ispričati svoju verziju događaja.

Festivali i nagrade:
ROTTERDAM IFF 2025 – velika nagrada žirija Tiger, nagrada FIPRESCI / DANI HRVATSKOG FILMA 2025 – nagrada publike, nagrada za najbolju režiju, nagrada za najbolju glazbu / EUROPSKE FILMSKE NAGRADE 2026 – nominacija u kategorijama europskog filma i europskog dokumentarca / MONTEPLLIER MEDITERRANEAN FILM FESTIVAL 2025 / PULA FILM FESTIVAL 2025 – Zlatna arena za najbolju režiju, najbolju scenografiju, najbolju masku, najbolju kostimografiju, najbolju produkciju, najbolji casting, nagrada Vedran Šamanović / SAN SEBASTIÁN IFF 2025 / SLOVENE FILM FESTIVAL 2025 – Vesna za najbolju fotografiju, najbolju manjinsku koprodukciju / BERGEN IFF 2025 / GOLDEN APRICOT YEREVAN IFF 2025 – Zlatna marelica / ZAGREB FILM FESTIVAL – Nagrada Albert Kapović / CINEAST 2025 – nagrada publike / MAKEDOX CREATIVE DOCUMENTARY FF 2025 – Young Onion / Europska filmska nagrada za najbolji dokumentarac

EFA: Riefenstahl
2026-01-17 19:00 - 21:00
Pitanje individualne odgovornosti za opće društvene nepravde i nasilja vrlo se često pojavljuje kao tema političkih diskusija. Koliko ustvari pojedinac može utjecati na obrat i promjenu štetnih i neželjenih politika? Jedan od očiglednijih odgovora bi mogao biti da pojedinac ipak može napraviti značajan iskorak svojim svakodnevnim i upornim „malim“ akcijama revolta protiv establišmenta. No, u svojem novom filmu Riefenstahl (2024) Andres Veiel ne tematizira individualnu odgovornost mnogo „običnih“ građana, već perpetuirajuće vrlo aktivno te moralno upitno propagandno umjetničko djelovanje Leni Riefenstahl – jedne od najbitnijih glumačkih i redateljskih imena njemačke kinematografije 1930-ih i 1940-ih godina. Uživajući status „idealne“ njemačke glumice i redateljice, kako po vanjskom arijevskom izgledu, tako i po društvenim krugovima u kojima se kretala, poglavito s visoko pozicioniranim časnicima nacističke vojske, ministrima najbližima Hitleru, pa i Hitlerom samim. Njezino filmsko djelovanje izazvalo je niz kontroverzi, nebrojena gostovanja u emisijama diljem svijeta, te nekolicinu intervjua u desetljećima nakon kraja Drugog svjetskog rata.
No, Veielov film o Riefenstahl uspješno izbjegava moralizatorsku kontroverznost i potencijalnu skandaloznost njezinog lika i pojave, te na redateljski i montažno izrazito vješti način, predstavlja Riefenstahl kroz svu njezinu kompleksnost, kako onu u privatnoj, tako i onu u javnoj i umjetničkoj dimenziji. Ovo dokumentarno ostvarenje, isključivo putem arhivskih snimaka i kadrova Riefenstahlovih filmova, propituje samu prirodu biografskog dokumentarizma, konstrukciju gledateljeve percepcije o pojedinim povijesnim događajima ili ličnostima, ali i poentira ogromnu moć koju film, slika i montaža imaju u kreiranju te iste percepcije.
Festivali i nagrade:
VENICE FILM FESTIVAL 2024 – Cinema & Arts Award / CINEFEST MISKOLC IFF 2024 – CineDocs Prize / HUMAN RIGHTS FILM FESTIVAL 2024
Recenzije:
“Andres Veiel pokazuje kako je filmska redateljica koju je Hitler volio dosegla vrhunac sa svojim filmom o Olimpijadi u Berlinu, te kako je neuspješno pokušala spasiti svoju reputaciju” Xan Brooks, The Guardian
“Veielov film ne govori samo o Riefenstahl već i o dvosmislenosti vrijednosti koje prožimaju njezin život i djelo te koji su i dalje dio svijeta danas.” Melita Zajc, Modern Times Review

Masterclass: Stefan Pavlović – Od snimanja intimnosti do intimnog snimanja
2026-01-16 19:30 - 21:00
U petak 16. siječnja očekuje nas program Kinokluba Zagreb u suradnji s Dokukinom i DHFA-om, uz projekciju filma i masterclass redatelja Stefana Pavlovića. U 17.30 na programu je film U potrazi za konjima (2021, 88′), o prijateljstvu između filmaša i ribara koji je izgubio sluh tijekom rata u Bosni, a sada živi na jezeru, u osami, a nakon njega u 19.30 sati uslijedit će masterclass naziva Od snimanja intimnosti do intimnog snimanja.
Stefanov masterclass prati razvoj njegova autorskog glasa, od nijemog pogleda fascinacije do mucavog, intimnog i subjektivnog načina povezivanja. Umjesto da govori o postignućima, govorit će o pitanjima koja ga pokreću te o sumnjama, nesigurnostima i tišinama koje okružuju stvaralački proces. Posebno ističe način na koji se koristi kamerom kao alatom za stvaranje odnosa, za slušanje i promišljanje, poput olovke. Kroz isječke starih radova, inspirativne reference, čitanja uživo te dijeljenje svog aktualnog istraživanja i filma u nastajanju, Stefan će pokušati prikazati svoj kreativni proces u svim njegovim granama i tokovima.
Kombinirani program održava se u dva dijela: osim projekcije i masterclassa u Dokukinu, radionica namijenjena filmskim autorima održat će se u Društvu hrvatskih autora i producenata.
Stefan Pavlović (r. 1989.) nagrađivani je filmski autor koji trenutno živi u Amsterdamu. Njegov debitantski dugometražni film Looking for Horses (2021.) prikazan je na više od četrdeset međunarodnih filmskih festivala i osvojio je petnaest nagrada, među ostalim: Burning Lights Competition na Visions du Réel, nagradu žirija na Sarajevo Film Festivalu, Grand Prix na RIDM-u i nagradu za najbolji film na Kasseler Dokfestu. Stefan je 2021. godine dobio Prins Bernhard Documentary Stipend, a 2022. bio je odabran za Berlinale Talents program. Član je programskog tima Eastern Neighbours Film Festivala u Haagu, Nizozemska. Studirao je filmsku režiju na Art Center College of Design u Los Angelesu (BA) te završio MA na Netherlands Film Academy u Amsterdamu, smjer Umjetničko istraživanje u filmu i kroz film.

Stefan Pavlović – U potrazi za konjima
2026-01-16 17:30 - 19:00
U petak 16. siječnja očekuje nas program Kinokluba Zagreb u suradnji s Dokukinom i DHFA-om, uz projekciju filma i masterclass redatelja Stefana Pavlovića. U 17.30 na programu je film U potrazi za konjima (2021, 88′), o prijateljstvu između filmaša i ribara koji je izgubio sluh tijekom rata u Bosni, a sada živi na jezeru, u osami, a nakon njega u 19.30 sati uslijedit će masterclass naziva Od snimanja intimnosti do intimnog snimanja.

U potrazi za konjima film je o prijateljstvu između filmaša i ribara koji je izgubio sluh tijekom rata u Bosni i povukao se na jezero kako bi živio u osami. Filmaš, sin bosanskih roditelja, bori se s komunikacijom jer je zbog mucanja izgubio svoj materinji jezik. Unatoč svojim ograničenjima u govoru i slušanju, između mladog čovjeka i veterana razvija se snažno prijateljstvo.
Stefan Pavlović (r. 1989.) nagrađivani je filmski autor koji trenutno živi u Amsterdamu. Njegov debitantski dugometražni film Looking for Horses (2021.) prikazan je na više od četrdeset međunarodnih filmskih festivala i osvojio je petnaest nagrada, među ostalim: Burning Lights Competition na Visions du Réel, nagradu žirija na Sarajevo Film Festivalu, Grand Prix na RIDM-u i nagradu za najbolji film na Kasseler Dokfestu. Stefan je 2021. godine dobio Prins Bernhard Documentary Stipend, a 2022. bio je odabran za Berlinale Talents program. Član je programskog tima Eastern Neighbours Film Festivala u Haagu, Nizozemska. Studirao je filmsku režiju na Art Center College of Design u Los Angelesu (BA) te završio MA na Netherlands Film Academy u Amsterdamu, smjer Umjetničko istraživanje u filmu i kroz film.
